Felt+9

Felt 9: - Av Marius, Andreas, Marcus, Herman

Innledning
Da vi var på ekskursjon på fredag den 10. september, hadde vi i oppgave å finne ut når feltene vi besøkte hadde blitt hogd eller eventuelt brent i skogbrann. Vi hadde på forhånd bestemt oss for hvordan vi skulle arbeide og hva vi skulle lete etter. På et skjema vi hadde fått, kunne vi krysse av på hva vi hadde funnet, og hvor mye vi hadde funnet av det. En uke tidligere hadde vi bestemt oss for å se på plantene vi fant og andre abiotiske faktorer. På området vi var, vokste det for det meste gamle grantrær og mose. Området vårt kunne være: **A.** Hogd i 1996, snauhogst, plantet med gran. **B.** Hogd i 1940/2008, plukkhogst, senere naturlig suksesjon, ny hogst 2008. **C.** Hogd i 2004, snauhogst, senere naturlig suksesjon. **D.** Hogd i 2000, snauhogst, plantet med gran. **E.** Hogd i 2008, skogbrann. **F.** Hogd i ca. 1950, plukkhogst, senere naturlig suksesjon. For å finne ut hvilke av disse feltene feltet vårt var, måtte vi undersøke det. Vi startet med å se på plantene, trærne og buskene som vokste der. Om vi fant planter fra pionerfasen, som smyle, ville det bety at feltet var tidlig i suksesjonen. Hadde vi for eksempel funnet planter fra senere i suksesjonen, som for eksempel furu, ville det bety at feltet hadde kommet langt i suksesjonen. Bartrær blokkerte for lyset, så det var mørkt på bakken. Jorda var antagelig sur og næringsfattig. Feltet var stort sett dekket av mose og bartrær. Feltet var sent i klimaksfasen. Samtlige trær hadde falt av seg selv og var i nedbrytningsprosessen. For øvrig lå ikke feltet langt fra et lite vann, hvilket gjorde jorda fuktig. Feltet lå i en høyde på noe under 300 m.o.h. (kilde: kartiskolen.no). Bunnsjiktet og tresjiktet var de dominerende sjiktene i feltet.
 * Feltbeskrivelse:**

(det som vokser på bakken) |||||| **Feltsjikt** (0-30 cm) |||||| **Busksjikt** (30-200 cm) |||||| **Tresjikt** (200→ cm) ||
 * Resultater:**
 * **Bunnsjikt**
 * Plante || Lite || Mye || Plante || Lite || Mye || Plante || Lite || Mye || Plante || Lite || Mye ||
 * Mose ||  || X || Rogn || X ||   ||   ||   ||   || Gran ||   || X ||
 * ||  ||   || Einstape || X ||   ||   ||   ||   || Furu || X ||   ||
 * ||  ||   || Blåbær || X ||   ||   ||   ||   || Bjørk || X ||   ||
 * ||  ||   || Gjøksyre || X ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

**Analyse:** Det var de høye bartrærne som var klart dominerende i dette feltet, og dette er et tydelig tegn på at området har kommet til klimaksfasen i suksesjonsprosessen. Bartrær bruker lang tid på å etablere seg, men etter hvert som de vokser opp, vil de gradvis utkonkurere de andre planteartene. Dette er fordi bartrærne stenger for sollyset, slik at små løvtrær og andre solkrevenede planter etter hvert ikke kan leve her. Dette er grunnen til at det ikke levde så mange småplanter på området vårt.

Likevel fant vi noe forekomst av rogn og einstape. Disse har trolig skutt opp på de få solrike flekkkene i feltet, der det enda er tomrom etter nedfalne trær. Det var ingen tegn til hogst i området, og samtlige av de døde trærne på bakken, hadde falt av seg selv. Dette er også et tegn på at skogen er gammel.

Dessuten var jorda i dette feltet sur og næringsfattig, noe som også er et godt tegn på klimaksfase. Surheten skyldes alle barnålene som legger seg på jordbunnen, og som gjør jordsmonnet surt. Næringsfattigheten kommer av at de store bartrærne for lengst har brukt opp det meste av næringen i jorda, samt at nye planter ikke kommer til å får tilført ny næring.

**Konklusjon:**
Etter å ha analysert resultatene, har vi kommet fram til at alle våre faktorer tyder på at dette feltet har nådd klimaksefasen. Dette var egentlig lett å se, siden feltet omtrent bare bestod av mange høye bartrær tett i tett. Det var bare et av de alternative områdene som var gammelt nok til å ha nådd klimaksfasen, nemlig området F som senest ble hogd i 1950.


 * __Konklusjonen vår er derfor at dette er felt F.__**